Provází nás od počátků pěstování rostlin.
Již tehdy nás těšily zdravé porosty a kvetoucí rostliny - naznačovaly bohatou úrodu a tím větší šanci na přežití.
Dnes nám již o přežití nejde, ale radost ze zahrady zůstává.
Časopis Zahrádkář
ČZS vydává od roku 1969 populární časopis, určený všem zahrádkářům
![]() |
Stolek pro oddávajícího zahrnoval i jedinečnou litou skleněnou desku. |
Floristka ČZS skončila na mistrovství ČR 6.
Naše kolegyně Pavlína Švecová skončila na mistrovství České republiky floristice – Děčínská kotva na krásném 6. místě v kategorii seniorů, tedy profesionálních floristů. V dílčích disciplínách „Slavnostní kytice“ a „Aranžmá ve tvaru sloupu“ získala 5. místo.
Hlavní tématem letošního mistrovství floristů byla svatba ve staré továrně. Pavlína pochází z Jablonecka a nebylo tedy překvapením, že všechna její soutěžní díla v sobě měla zakomponován prvek skla či bižuterie. Sklo je totiž stejně jako svazek manželský křehké, ale při náležité péči přetrvá navěky.
„Děkujeme Pavlíně za vzornou reprezentaci Svazu a gratulujeme rovněž k 6. místu, byť není medailové. Takovéto umístění na mistrovství republiky je skvělý výsledek a zároveň i výzva do dalších let,“ zhodnotil její účast předseda ČZS Stanislav Kozlík.
Mistrem floristou ČR pro rok 2015 se stal Jaromír Kokeš. Na mistrovství Floristů ČR Děčínská kotva jeho práce odborná porota ocenila největším počtem bodů a třicetiletý rodák z Dambořic tak získat svůj již pátý seniorský titul této soutěže. Kompletní výsledky Děčínské kotvy si můžete prohlédnout v příloze.
Mistrovství republiky floristů se konalo ve dnech 13. -14. května v prostorách obchodního Centra Pivovar, které vzniklo citlivým spojením původních historických částí budov pivovaru, o nichž první zmínky sahají až k přelomu 17. a 18. století, s novými moderními prvky architektury. Prostředí tak bylo velmi atraktivní nejen pro soutěžící, ale i pro samotné návštěvníky obchodního centra, kteří mohli práci floristů sledovat po celou dobu soutěže.
Na mistrovství měli junioři i profesionálové zpracovat během dvou dnů celkem čtyři úkoly, z toho zadání jednoho bylo do poslední chvíle utajené. V prvním úkolu měli soutěžící vytvořit květinovou dekoraci stolu pro oddávajícího při svatebním obřadu ve staré továrně. Základ stolku vytvořila Pavlína z historických dřevěných sklářských forem, které navzdory svému industriálnímu původu dokázaly připodobnit atmosféru kostela. Stolek doplnily vázy, vyfoukané v těchto formách speciálně pro tuto příležitost. Střed stolku byl vyplněn drobnými sklářskými střepy, které vznikají jako odpadní materiál při sklářské výrobě. Deska stolu byla vyrobena z ručně litého skla. Vnitřní pohledové deformace a výsledná struktura tak charakterizovaly jedinečnost a originalitu díla. Květiny kopírovaly tvar jednotlivých dřevěných forem.
Dekorace na prstýnky vytvořila Pavlína rovněž z poloviny sklářské formy. Zdobena byla chryzantémami, které jsou ve své domovině uctívány jako symbol věčného života. V českých zemích jsou chryzantémy navzdory jejich pestrosti a univerzálnosti považovány téměř výhradně za smuteční květiny. Aranžmá se tak pokusilo tento předsudek pozměnit s využitím kontrastu svatebního obřadu a prostředí staré továrny, tedy nového začátku, který vzniká na základech zašlé slávy.
V dalším úkolu měli soutěžící zhotovit svatební kytici či dekoraci do ruky či na ruku a představit nějaký inovativní prvek či techniku. Pro tento úkol vytvořila Pavlína dlouhou rukavičku pro nevěstu ze stovek skleněných korálků, které propojila transparentním silikonovým vláknem s dostatečnou pevností. Materiál byl tak zcela bezpečný, pohodlný a finální dekorace tvarově přizpůsobitelná.
Zvolená technika propojila elegantní doplněk svatebních šatů – rukavičku s klasickou kyticí, která se tak stala přímo součástí nevěstiných svatebních šatů. Vzor rukavičky evokoval české krajky a ve spojení s drobnými skleněnými korálky představil něžnost, křehkost i tradici. Barevná kompozice vyvolávala zároveň pocity nového začátku. Byla laděna do svěžích zeleno-bílých odstínů s využitím květů chryzantém. Ústřední motiv zde zastoupily drobné lístky kapradiny, jejichž rezavá barva korespondovala s prostředím staré továrny, kterému povětšinou dominují podobné barevné tóny.
Na zpodobnění hlavního úkolu měli soutěžící celkem 150 minut a jejich cílem bylo vytvořit prostorové květinové aranžmá ve tvaru sloupu, které by bylo možné umístit pro zvýraznění vstupu do prostoru svatebního obřadu. Konstrukci sloupu vytvořila Pavlína ze svařovaných zpatinovaných prutů betonářské oceli. Na ně připevnila sklářské kleště, které se používají při výrobě tradičních českých perlí. Prvek perliček je v tělese použit opakovaně a celkově zjemňuje tvrdost industriálního prostředí i celkovou kompozici. Florální prvky spodní části připodobňovaly svou prostorovou strukturou prostředí rumiště, které je běžné pro okolí starých továren. Centrálním prvkem sloupu byla květinová výzdoba horní části konstrukce, která symbolizovala vzestup i slavnostní vyvrcholení svatebního dne.
-zj-
![]() |
Kytice se stala přímou součástí nevěstiných slavnostních šatů. |